Știu că toată lumea e preocupată de fotbal și alegerile din Moldova și alte chestii interesante, dar pe mine, care am coleg de generală cu Dumitru Prunariu (ani diferiți, firește), mă preocupă alte povești, mult mai faine. Anul ăsta se umple de civili în spațiu (Branson, Bezos etc) și am dat de niște opinii simpatice prin presa românească.
Acuma, eu n-am ascuns niciodată că sefeul românesc e bășit și singurul motiv pentru care eu sunt cel mai performant în zonă e că ceilalți sunt foarte slabi. Dar în afară de amatorismul colegilor de frecat hârtia, există ceva mai subtil ascuns acolo. Tot încerc să aflu ce, în afară de explicația simplă că majoritatea scriitorilor de SF români sunt bugetari. Eu și Mihălțianu ce spargem rândurile, iar ăla e mult mai nociv decât mine și-o să vă povestesc la final de ce.
Pentru început, să dăm cuvântul redutabilului handicapat al cuvintelor, Eugen Istodor, nu doar un absolvent de Filologie ci și un angajat al facultății. Iată ce spune ăsta despre zborurile recente în spațiu:
„E o nerușinare. Pe bani mulți o face oricine. Septic la cap te duci și te-ntorci ca prostul. Săracii și poeții, care au fost în stele cu mațele goale, ăia sunt excluși de la acest drum”.
Am crezut că e ironic, ceea ce este semnul unei ființe puțin mai inteligente decât un cimpanzeu de obicei, dar nu. Omul e furios rău pe ăștia:
„Mai e o zi, băi, Bransone, ia-mă și pe mine! Vreau să-ți pun o piedică să cazi în nas, să te trag de chica aia într-un exercițiu de gravitație, să-ți arăt eu ce e ieșire în spațiu, nu cum crezi tu, că e ca un drum la Carfur, Oșan, Lidăl. Apogeu al pragmatismului.
Ia-mă, bă, Bezzose și pe mine, să te plictisesc să-ți spun eu ce înseamnă plictiseala, racheta, de la Socrate încoace, trecând prin Shakespeare: “Nu in stele se afla destinul nostru, ci in noi insine.” despre asta e vorba. Ori cu bani îți faci destinul, dar nu-nțelegi nimic din el”.
Presupun că citatele din oameni cu busturi de piatră impresionează proastele, așa că nu vreau să mă las și eu mai prejos. Uite unul din Seneca, e la fel de bun în context . „Non est ad astra mollis e terris via”. Tipul ăsta l-a influențat major pe Șecspir deci am să rog frumos toate gagicile să-și tragă chiloții la loc, să șteargă scaunul și să continue lectura că mai e un pic.
În altă parte a presei, prietenul nostru socialist Costi Rogozanu e și el dezamăgit de plecarea bogaților în spațiu.
Bogătanii în spațiu! Ar trebui să sune aspirațional. Dar sună mai curînd deprimant. Sporirea halucinantă a averilor unor vedete ale afacerismului global a produs o boală a copilăriei molipsitoare. Îmi pare că văd un film cu aură vintage pe Netflix, după rețeta cunoscută: prost scris, prost regizat, dar foarte scump. (…)
E o luptă a ambițiilor și a resurselor de-a dreptul tristă. Chiar mai tristă decât aruncarea în spațiu a unei mașini vintage, cum făcea Musk acum ceva vreme.
Supărarea ambilor talentați este, din ce-mi dau seama, că bogații cam fac pe deștepții și acum se duc în Cosmos.
Istodor nu știu ce citește, probabil etichete de bere, dar Rogo măcar a menționat ceva, Stanislav Lem și Liu Cixin, insistând pe pesimimul excursiilor în spațiu. Acuma, între noi fie vorba, Lem e slab, e doar idealizat de ăștia de pe-aici că a avut ceva succes. Și e și fraier, deși a tradus Ubik-ul lui Dick, avea o părere proastă despre el (s-a răzgândit mai târziu, mințind că nu era familiar cu SF-ul american). Iar Cixin e simpatic și interesant, dar nu e chiar foarte inovativ. Inclusiv ideea menționată de Rogozanu, că nu e bine să semnalizăm prezența noastră în univers e atât de veche că până și Stephen Hawking o lansase acum jumătate de secol.
Dar hai să ne uităm la ce au scris greii sefeului despre genul ăsta de explorări. Începem cu Jules Verne, tatalor.
A, când auziți un retardat că se plânge că voia în viitor să aibă mașini zburătoare, arătați-i un elicopter. Pute planeta de fraieri care tot vor să facă mașini zburătoare și tot ce au reușit până acum să facă e să construiască niște chestii greu de gestionat, ineficiente energetic și extrem de scumpe. Spre deosebire de elicopter care asta este, o mașină zburătoare. Iar dacă avem elicopter, avem din cauza lui Sikorsky. (Iar drone datorită muncii moldoveanului Gheorghe Botezatu). Ăsta a spus destul de explicit că a ajuns să facă elicoptere datorită lui Jules Verne.
Cel mai probabil a fost influențat de Robur Cuceritorul, care este despre un tip bogat. Nu e singurul din opera lui Julică, super-bogat era și Nemo, oamenii din Gun Clubul care l-a inspirat pe Hubble să se lase de avocatură și se apuce de urmărit cosmosul și mulți alții. Până și ăla care avea orașul în deștert care a răpit cu elicoptere pe membrii misiunii Barsac se trăgea dintr-o familie de bogați.
Sorry, dar așa se face, bogații se duc prima oară. Nu prea există exploratori săraci.
Sau, no, hai să-l luăm pe Philip K. Dick. Nu-l băgăm pe Runciter aici, care avea o companie de oameni cu abilități PSI, deci era bogat și s-a dus la un contract pe Lună, unde marele boss era Stanton Mick, iar un tip super-bogat. Că aia nu e cu explorare spațială. Mergem cu Palmer Eldritch, eroul unei cărți pe care idolul lui Rogo, expertul literar Iovă o consideră similară cu Babelul lui Colin, că atâta înțelege și ăla din ce citește. Palmer era bogat, fratele meu, făcuse o călătorie de 10 ani în Cosmos. Leo Bulero, tipul interesat de descoperirile lui era și ăla hiper-bogat.
Și bine, știu că Dick nu e popular printre estici, că trebuie să se închine la Lem, așa că îl luăm pe Asimov. Explorarea spațială din cărțile lui au făcut-o ăia cu bani, e o discuție întreagă pe tema asta, Spațienii o duc foarte bine și fac roboți în timp ce pământenii stau în Caverne de Oțel și citesc editorialele lui Istodor.
Fundația devine o super-putere când încep marii afaceriști să se bage în treabă. Hober Mallow devine primar al Terminusului după ce face niște afaceri grele cu Korell, devenind furnizor exclusiv de tehnologie pentru o planetă întreagă.
Sau chiar hai să mergem în Estul Europei, la scriitori care chiar constează, nu amărâtul ăla de Lem. Nu prea se vorbește de Karel Capek, dar este unul din cei mai redutabili gagii din domeniul ăsta de pe vechiul continent. De la el avem cuvântul „robot” în sensul în care-l folosim azi. De la el învățăm să nu fim lăbari și că poți să faci SF local, eroii lui sunt cehi. Și în „Războiul cu salamandrele”, omul care face toată treaba să se miște e industriașul H. Bondy. Același din „Fabrica de absolut”. Un tip mega-bogat, prieten cu inginerul Marek. Sau, no, dacă vreți să citiți pe ăla care a influențat inventarea laserului, celebrul Tolstoi cu „Hiperboloidul inginerului Garin”, și-acolo e cu bogați, afacerea e finanțată de Rolling, un bogătaș american care cumpăra fabrici cum cumpără Rogozanu covrigi la metrou.
(mă scuzați că nu citez din Andy Weir, care e foarte popular acum, cum nu citez din Danielle Steel, e cam la același nivel și nu contează)
Din păcate, oricât sunt dezamăgiți pundiții români și colegii lor de peste hotare (ideea asta cu supărarea pe bogații care pleacă în Cosmos nu e doar aici) așa funcționează treaba. Trebuie bani mulți să faci figura asta, până devine atât de ieftină să poată pleca și ziariștii acolo. Nu există vreo formă în care să poți face asta fără să fie implicați bogătașii. În „De la Mizil la Lună”, unde ajunge chiar și un povestitor în Cosmos, toată treaba e finanțată de un bogătaș român care a fost coleg cu actualul președinte al SUA.
Iar în scrierile unuia din puținii scriitori români de SF care nu e bugetar, Adrian Mihălțianu, în Terra XXI – Epoca Inocenței, tot bogații stabilesc merindele la masă. A, poate eu sunt gargaragiu, dar ăsta a fost finalist pentru premiul fundației Global Challenges pentru orașe sustenabile și, ce crezi, tot un miliardar finanțează și proiectul ăsta.
Înțeleg din ce scriu oamenii ăștia că e deprimant să fii sărac. Și prost. Mai ales prost. Strămoșul comun al ăstora e tipul care stătea în port când a plecat Pinta spre vest, și-a scos o bucățică de muci din nas, a făcut-o biluță și a zis „Bine mă, păi așa cu bani și eu pot să descopăr America – Și de ce nu ești măcar pe vapor? – Am un editorial de scris, că eu sunt intelectual, nu-mi frec coatele cu toți proștii”.
Bă tu vrei in spațiu…😀
Eftimie te pup. Sa-ti tie scriitura Bunutul!
Pai si aici pe pamant doar cei bogati sau cei finantati puternic de catre coroana spaniei, angleil sau portugaliei mergeau acolo unde nimeni nu mai fusese inca.
Aventurieri saraci nu exista, nu te bagi in expeditii in padurile amazoniene cand tu ai datorii la potcovarul din sat.
NASA si alte „organe” de stat din lume nu mai sunt in stare sa produca programe spatiale viabile noi pt ca sunt foarte energofage si e un dezinteres general. Nu zic ca nu fac nimic doar ca fac foarte putin pt cati bani inghit. Intre timp… noi inca nu avem xerox la primarie…![:D](https://zoso.ro/wp-content/plugins/classic-smilies/img/icon_biggrin.gif)
Intre timp… noi inca AVEM xerox la primarie, asta e problema![:)](https://zoso.ro/wp-content/plugins/classic-smilies/img/icon_smile.gif)
Realizezi ca ce face Virgin Galactic acum, au făcut NASA și rușii acum 60 de ani?
Deocamdată, NASA este încă lider în programe spațiale cu sonde trimise în mai tot sistemul solar, ceva telescoape, oameni pe Lună și ceva roboți pe Marte. Fără NASA nu se auzea acum româna mai departe de Neptun.
La mică distanță, cercetare și rezultate e Roscosmos, care e și aia companie de stat. Apoi la distanță mare CNSA-ul și JAXA.
Ăștia micii, Musk, Bezos, Branson sunt momentan la grădiniță, ei încearcă să facă un biznis. Să sperăm că o să fie suficient de profitabil cât aibă suficienți bani cât să intre pe chestii grele.
@Rumbu
Da. cu 1 daca nu chiar 2 ordine de marime mai putine resurse la dispozitie.un mizilic.
Gagarin a urcat la 320 de km în 1961. Astia au urcat pana la 80 de km. Dacă tot comparam.
NASA n-are niciun interes sa zboare la 80 de km, are treburi mai importante și nu face afaceri. Zborul VG nu ar fi fost posibil fără ce au descoperit agentiile alea de stat dolarofage pana acum.
Eu zic ca daca ii dai lui Musk sau lui Branson 22 miliarde pe an sa investeasca in programe spatiale cat are NASA/an s-ar intampla chestii mai interesante decat 3 sonde amarate, 1 robotel anemic pe Marte si ceva poze. Nu zic ca e ceva dar e putin…
Bugetul SpaceX pe 2020 a fost de 36 miliarde vs 22 NASA.
„Gagarin a urcat la 320 de km în 1961. Astia au urcat pana la 80 de km. Dacă tot comparam”
Aha. Comparam si spatiul interior? Si cum au revenit? Hai sa nu ne cacam pe noi ca e murdar si pute
ramane o singura dilema, astronaut sau cosmonaut?
Depinde in ce parte privesti
Castronaut.
Macar de-ar ajunge in spatiu, dar americanii si-au tot tras linia mai jos (limita internationala era prea greu de atins cu avionul), ca altfel era prea greu. Peste 50 de ani te urci pe acoperisul blocului si primesti decoratia de astronaut de la NASA.
Eu sincer nu stiu cine baga in seama ce spun idiotii astia, dar sigur tre sa fie cativa care spun „da, uite ce bine le zice nea Rogozanu”. Chiar sunt curios sa cunosc 1-2 cu astfel gandire, doar asa, sa vad ce fel de oameni sunt, ce preocupari au, de astea. Pana acum m-a ferit dzeu, cred…
peste cateva decenii aceasi idioti sau progeniturile lor vor protesta in strada ca e un drept al omului sa poata si ei zbura in spatiu.
si sarac si prost, combinatia letala.
space fluid
Ura pe bogati, now – space edition. Cu ultimul paragraf mi-ai amintit de aia cu ‘daca nu fumai astia XX ani, uite aveai acum un ferrari’. Cand le raspunzi cu ‘tu nu fumezi, unde ti-e ferariul?’ dau in colturi…
Pentru ca pot și au bani. Deaia.
Sa se duca tot mai multi, cat mai sus posibil. Poate asa vor invata sa aprecieze mai mult planeta Pamant, singura care conteaza. Si astronautii zic asta: cel mai interesant lucru in spatiu e ca nu e nimic acolo. Inveti sa-ti apreciezi mai mult Planeta. Cine se pricepe un pic la fizica si biologie intelege limitarile si nu mai viseaza sa ajunga pe Marte…acolo e doar moarte.![:)](https://zoso.ro/wp-content/plugins/classic-smilies/img/icon_smile.gif)
Avem oceane de curatat, tehnologii de inventat, oameni de salvat.
Hai noi , oamenii comuni, sa ramanem cu picioarele pe Pamant si sa ne vedem de treaba.
Poate ma lamureste un filolog (ca eu sunt inginer, deci am inteligenta unui caine lup) dar eu zic ca acel citat din Shekspir nu e ce crede Istodor ca e.
„The fault is not in our stars” se refera la faptul ca nenorocul, ghinionul, nasoalele nu sunt predestinate, „inscrise in stele” cum s-ar spune, adica destinul ni-l facem singuri (sau cum il traducem pe Shekspir la mine la tara, astrologia e de c*cat).
N-are nicio legatura cu zborul pe LEO de-l incearca Bezos acum.
Maestrul Istodor nu e un filolog oarecare, e lector „pă comunicare” la Litere, adică dublu handicapat. De-aia am pus și eu citatul din Seneca care evident nu se referă la călătorii în spațiu.
Bai Eftimie, nu mai fi asa bulangiu ; fa, dom’le , un fanzin cu Mihaltianu, cu Nic Dobre , brasoveanul nostru, cu Catalina Fometici (cu care trebuia sa incep
), cu Florin Purluca , cu Milos Dumbraci, cu Ana Maria Negrila, cu Teodora Matei, cu Liviu Surugiu si last but not the least,cu „Ugly Bad Bear”, alias Horia Nicola Ursu si puneti de-o alternativa la trancanelile lui Gheracostea si -mai ales- la „deviationistul” Liviu Szoke, ce orice altceva dar de SF-ul pur a uitat de ceva vreme (prostie mai mare decat Robert Silverberg n-am vazut de mult) …
Te iau ca la sedintele B.O.B. de pe vremuri, „fiti mai constructivi” tovarasi…
Apropo de Lem, uite ce frumos ,e centenarului polonezului, uite ce frumos a scris aici condeierul : https://uglybadbear.wordpress.com/2020/01/05/editii-stanislaw-lem/ ; iti dai seama ca am luat imediat „Intoarcerea din stele” si m-a uns imediat la inima cu miere…
Am mai spus-o, anii 90 de traduceri de la Nemira meseriasului Valentin Nicolau sau ca eram abonat la „Cartea prin posta” la Teora, de plangeam daca ratam un volum au fost cei mai misto ani posibili si de n-ar exista ciondanelile tip Tom si Jerry in SF-ul fanariot de la noi ,pasarea Phoenix ar gasi cenusa sa reinvie…
Jos palaria cu Capek, hai si cu un Olaf Stapelton, iar din prezent cu mosnegii Gregory Benford , David Brin sau Larry Niven si cu Maria Sa Arthur C. Clarke …
Deschide un canal de youtube ori un podcast nou si ia-ti inspiratia si de la John Michael Godier sau formidabilul Isaac Arthur , din Ohio, ca de Joe Scott am vazut ca stii…
Hai noroc !
În loc de toate astea o să recomand „Acesta este trupul meu” a lui Liviu Surugiu pentru toți cei care mai nimeresc pe-aici și sunt curioși. 144 ar fi putut fi cel mai tare roman SF&F românesc (peste 2484 QA a lui Corn sau Abația lui Doboș), i-am zis asta și lui Liviu, avea potențial imens.
Și revista Galaxia42 coordonată de Lamba, Timariu și Vicol, care e una din cele mai bune reviste culturale din România, indiferent de domeniu.
Și să evitați orice asociere cu Cătălin Badea-Gheracostea.
Iar dacă mă voi vindeca vreodată de lene, un podcast cu Horia ar fi unul din lucrurile pe care le-aș face, da.
Cei 2 bani ai mei: foarte bogații au plecat la plimbare în spațiu de plictiseală. P-acilea pe unde funcționează gravitația au făcut tot ce era de făcut sau ce aveau chef să facă și și-or fi zis că dacă treaba cu plimbatul printre stele se poate, de ce nu?!
În altă dezordine de idei mie mi-au plăcut „basmele omului” și „legendele țării lui Vam”. Am citit că autorul ar fi băgat la scriitori de SF.
te rog frumos, nu toți futeau puștoaice, ca Epstein.
Am zis eu ceva de puștoaice?!![:)](https://zoso.ro/wp-content/plugins/classic-smilies/img/icon_smile.gif)
![:)](https://zoso.ro/wp-content/plugins/classic-smilies/img/icon_smile.gif)
Poate erau băieței, poate erau droguri, poate era bungee-jumping în vârf de munte, baie cu piranha, nu știu, n-am avut niciodată atâția bani să nu știu ce să fac cu ei.
… in final toate astea nu pot sa fie de rau augur, bine mai putin in cazul in care semnalizam ceva pradatori de prin spatiu cu o iesire dinasta.
Nu ne invadeaza nimeni, ca nu avem parizel.
Este adevărat că ceea ce fac Branson, Bezos și Musk acum a făcut NASA acum 60 de ani. Poate îi strigi și luț Cristache Columb: „Baaaah, luzare, ce faci tu acum au făcut vikingii cu cinci secola înaintea ta. Mai citește și tu de alde Erik cel Roșu și Leif cel Fericit!!!”. Oamenii (americanii) au ajuns pe lună prima dată în 1969 și ultima dată în 1972. Ei, da, dacă nu mapezi un business lucrativ pe un drum, acela este repede uitat. Îi admir pe acesti oameni – controversați, desigur – că investesc nu doar bani ci își mai pun și pielea în joc zburând ei înșiși – pentru a deschide Calea Spațiului în mod durabil iar nu doar ca „proof of concepts” precum amerianii și rușii in urmă cu șase decenii.
Eftimie – traiti-ar frantuzoaica ca mi-ai adus aminte de „Hiperboloidul inginerului Garin”
Spoiler pt cine nu l-a citit inca: Sfarsitul este aproape identic cu sirena trasa de Vasile Roaitain 1933..;- )
sinistre articole ai distribuit aici. Bah tata bah, ce cacat am citit in cele doua texte de acolo?
primu e un cacat care se crede superior ca a citit shexpir. WOW mare boss, ai citit despre cu doi copii prosti nu s-au futut si s-au sinucis, deci esti MULT mai destept decat ala care a facut 200miliarde. Culmea, incepand sa vanda carti (wink wink mancameai pula).
De rogozanu….
Ambii au o utilitate. La ei in casa tre sa mergi sa faci o orgie d-aia de proportii epice numa sa poti sa iti stergi pinisu pe perdelele lor. Da, cacofinie..
Probabil că România va fi prima țară în care pretiosii nostri bugetari vor folosi serviciile Virgin galactic ca să meargă la spital când suferă de pântecăraie sau ca să ia masa de prânz pe o insulă în Grecia.